Závěrečná zpráva o řešení rozvojového projektu 
Podpora rozvoje učitelských vzdělávacích programů a jiných vzdělávacích aktivit
pro rok 2002

Vytvoření modulového vzdělávání – projekty s cílem vytvořit kurikulum doplňujícího       studia pro rozšíření aprobace na jakýkoli další stupeň školy

Název projektu: Příprava modulu vzdělávání znakového jazyka pro zkvalitnění interkulturní komunikace učitelů v rámci bilingválního vzdělávání neslyšících

číslo grantu: 41511023 

Řešitel: 	PhDr. Eva Souralová, Ph.D. 
Spoluřešitelé: 	doc. PaedDr. Libuše Ludíková, CSc.
		Mgr. Jiří Langer

1. Současný stav řešeného problému
	Bilingvální trendy, které začínají do výchovně vzdělávacího  systému žáků se sluchovým postižením stále častěji pronikat, předpokládají jazykově dobře vybaveného pedagoga. Připravenost pedagogů komunikovat znakovým jazykem je vyžadována nejen ve výukových programech preferujících bilingvální přístup, ale i v školách a školských zařízeních, které se hlásí k filosofii totální komunikace nebo k orálnímu pojetí výuky, neboť ovládání znakového jazyka jako přirozeného komunikačního prostředku žáků se sluchovým postižením je nezbytným předpokladem pro vzájemné porozumění. Do škol a školských zařízení pro sluchově postižené nejsou většinou žáci zařazováni na základě precizní diferenciální diagnostiky, jež by prověřila jejich předpoklady pro kognitivní rozvoj prostřednictvím českého jazyka (komunikačního prostředku slyšící společnosti), ale nejčastěji podle přání rodičů s ohledem na výhodné geografické umístění v regionu atd. Pedagog tak musí být jazykově připraven i na situaci, kdy žák zařazený do orálního vzdělávacího programu bude preferovat vizuální příjem informací a v rámci individuálního přístupu mu přísun informací adekvátním způsobem zajistit.

2. Cíle a záměry projektu
	Cílem projektu bylo vytvořit model vzdělávání znakového jazyka pro komunikaci pedagogických pracovníků se sluchově postiženými jedinci, který by umožnil v rámci interkulturní komunikace plně respektovat kognitivní, sociální a emocionální potřeby všech, kteří při dorozumívání preferují vizuálně motorické systémy komunikace.

3. Řešitelský kolektiv
Řešitel: PhDr. Eva Souralová, Ph.D.
	Odborná asistentka Katedry speciální pedagogiky PdF UP, odborné zaměření na oblast surdopedie, především na specifika jazykové kompetence prezentované znakovým jazykem neslyšících a problematiku interkulturní komunikace hluchoslepých.

Spoluřešitelé:	doc. PaedDr. Libuše Ludíková, CSc. 
Vedoucí Katedry speciální pedagogiky, odborně zaměřena na obor tyflopedie, na otázky výchovy a vzdělávání hluchoslepých žáků, otázky tvorby koncepce a metodik výchovy a vzdělávání hluchoslepých, speciálně pedagogické poradenství.

		Mgr. Jiří Langer
	Student interní formy doktorského studijního programu na Katedře speciální pedagogiky PdF UP s odborným zaměřením na problematiku vizuálně motorických komunikačních systémů neslyšících (především znakového jazyka neslyšících), tlumočení znakového jazyka a speciálně pedagogické poradenství.

4. Výsledky řešení
V systému pregraduální přípravy je jazykové kompetenci v majoritním jazyce společnosti - tedy češtině, věnována dostatečná pozornost, student na terciálním stupni vzdělávání již jen cizeluje užívání jazykových prostředků, s nimiž byl průběžně systematicky seznamován  během svého primárního a sekundárního stupně vzdělávání. Se znakovým jazykem, který by měl v rámci své participace na bilingválním vzdělávání sluchově postižených užívat na srovnatelné komunikační úrovni, je student  seznamován většinou nekoncepčně a mnohdy způsobem, který nezaručuje vytvoření odpovídající jazykové kompetence. Šetření prováděné v rámci projektového úkolu ukázalo, že pravděpodobným důvodem neúspěchů při osvojování českého znakového jazyka je zatím jeho nedostatečně prezentovaná deskripce v odborné literatuře, velmi nejasná metodika jeho výuky, nedostatek metodického materiálu a mnohdy jeho velmi diskutabilní úroveň. Do kvality výuky znakového jazyka se také často negativně promítá nedostatečná jazyková kompetence v českém jazyce lektorů se sluchovým postižením zejména  v pokročilejších etapách výuky a preferování znakované češtiny při výuce slyšícími lektory.        
Při sledování aktuálního stavu připravenosti učitelů a pedagogických pracovníků komunikovat znakovým jazykem lze pozorovat kvantitativní i kvalitativní posun oproti šetřením prováděným v minulosti. Zvýšil se počet pedagogických pracovníků, kteří absolvovali některou z forem výuky vizuálně motorických komunikačních systémů a také postoj ředitelů škol k jazykové připravenosti učitelů doznal určitých změn. Ředitelé umožňují učitelům studium v rámci postgraduální přípravy nebo zajišťují výuku znakového jazyka přímo na pracovišti, při přijímání nového pracovníka kladou důraz na jeho schopnost komunikovat znakovou řečí, při souvislých a průběžných pedagogických praxích dávají přednost studentům ovládajících znakový jazyk atd.  
Výuka znakového jazyka je v současné době v České republice realizována: 
-	organizacemi sluchově postižených a organizacemi tlumočníků, vyučující lektoři jsou neslyšící nebo nedoslýchaví (asi polovina), slyšící lektoři většinou pocházejí z neslyšících rodin, vyučuje se znakový jazyk i znakovaná čeština, 
-	ve školách a školských zařízeních pro sluchově postižené, vyučují převážně slyšící lektoři (nedoslýchavých a neslyšících lektorů je asi jen 20 % a jsou to uživatelé znakového jazyka první generace), vyučuje se převážně znakovaná čeština, 
-	na vysokých školách, vyučující jsou převážně neslyšící a nedoslýchaví, vyučuje se především znakový jazyk,   
-	v kurzech pořádaných Institutem pro neslyšící v Berouně pro pedagogické pracovníky speciálních škol pro sluchově postižené v ČR, pro účely kurzu byly vytvořeny vlastní metodické a studijní materiály, lektorskou činnost vykonávali nedoslýchaví i neslyšící lektoři, vyučovala se zpočátku (první dva dvouleté cykly) znakovaná čeština, později český znakový jazyk.
Při průzkumu a analýze dosavadních zkušeností s jazykovou přípravou  se řešitelský tým setkával s častou kritikou způsobů výuky znakového jazyka. Evaluace výsledků šetření nás vedla k závěrům, že v nejbližší době bude nezbytné problém koncepčně řešit, neboť zájem ze strany pedagogů zvyšovat svoji jazykovou kompetenci je evidentní, ale zatím nabízené formy jeho výuky nejsou zcela adekvátní potřebám pedagogické komunikace, která je nezbytnou podmínkou vzájemné výměny informací mezi účastníky výchovně vzdělávacího procesu. 
V  zahraničí je výuka znakového jazyka zpravidla závislá na míře rozvoje poznání znakového jazyka  jako lingvistického jevu a dále na úrovni spolupráce školících středisek mj. i vysokých škol s neslyšícími a jejich organizacemi, jako přímými uživateli jazyka. Stav jazykového poznání a uvědomění je různý také v závislosti na kvalitě legislativního zabezpečení znakového jazyka. Pokud jde o Evropu, pak nejdále ve zkoumání a popisu jazykových jevů jsou severské země (Finsko, Švédsko, Dánsko), dále Velká Británie a Spolková republika Německo. Výzkum a tedy i míra poznání jazyka se rozvíjí ve Francii, Rakousku a  Španělsku. Z historických důvodů se Česká republika řadí k zemím, ve kterých byly výzkumné práce zahájeny koncem minulého století podobně jako v ostatních postsocialistických zemích.
Výuce znakového jazyka se v zahraničí věnují jeho uživatelé, zpravidla neslyšící. Jedná se o pracovníky  vysokých škol či školících středisek pro další vzdělávání pedagogických pracovníků, kteří mimo vysokou míru osvojení znakového jazyka mají i vysokoškolské pedagogické vzdělání. Tím je zajištěna i dostatečná metodická erudice. V našich podmínkách takto připravení lektoři zatím neexistují.

Návrh modulu vzdělávacího programu a zpracovaná studijní dokumentace pro výuku znakového jazyka.

Název studijního oboru: Znakový jazyk ve výchovně vzdělávací činnosti

Forma: kombinovaná

Typ: doplňující studium

Cíle studia:
Akceptování znakového jazyka jako nikoliv marginálního, ale rovnoprávného komunikačního prostředku vede ve výchovně vzdělávacím procesu k bilingvální orientaci, která předpokládá určitou úroveň užívání  znakového jazyka. Cílem studia je poskytnout základní informace o kulturních a jazykových specifikách jedinců se sluchovým postižením, zprostředkovat teoretické informace o vizuálně motorických komunikačních systémech sluchově postižených a prakticky připravit na dorozumívání s jedinci preferujícími příjem informací zrakovou cestou, aby mohlo být naplňováno právo sluchově postižených na vyučování ve znakovém jazyce, které je zakotveno v Zákonu o znakové řeči č. 155/1998 Sb.

Profil absolventa: 
Absolvent studia by měl být schopen komunikovat prostřednictvím vizuálně motorických komunikačních systémů s jedinci preferujícími vizuální příjem informací v rámci předškolní a školní výchovy a vzdělávání, v oblasti speciálně pedagogického poradenství a při kontaktu s dospělými neslyšícími.  Studijní program nepřipravuje pro funkci tlumočníka českého znakového jazyka. 

Studijní plán
Studijní plán je koncipován do dvou ročníků (čtyř semestrů). První ročník zprostředkuje posluchačům základní teoretické informace o komunikaci s jedinci se sluchovým postižením a umožní praktické osvojení základních jazykových dovedností v rozsahu používání znakového jazyka ve školním prostředí. Druhý ročník navazuje na ročník první, prohlubuje teoretické znalosti z oblasti fungování znakového jazyka a rozšiřuje jazykové a komunikační dovednosti studentů ve vybraných výukových tématech a při poradenské činnosti.

1. ročník

	Počet hodin	Ukončen	
Předmět	Z	L		
	ko	cv	ko	cv	Z	L	
Základy surdopedie	4	0	0	0	Zk	-	
Teoretické základy znakového jazyka	4	0	2	0	-	Zk	
Komunikace sluchově postižených	2	0	2	2	-	Z	
Dramika	0	2	0	2	-	Z	
Daktylní abecedy 	2	0	0	2	Z	-	
Neslyšící a společnost	0	0	2	0	-	Z	
Český znakový jazyk	0	30	0	30	Zk	Zk	
Praktická cvičení	0	10	0	10	-	Z	
Celkem	12	42	6	46	2 Zk	2 Zk	

2. ročník

	Počet hodin	Ukončen	
Předmět	Z	L		
	ko	cv	ko	cv	Z	L	
Teoretické základy znakového jazyka	2	0	0	0	Z	-	
Komunikace sluchově postižených	0	2	0	2	-	Zk	
Specifika komunikace v pedagogických situacích	0	2	0	2	-	Z	
Vybrané kapitoly z legislativy handicapovaných	2	0	0	0	Z	-	
Český znakový jazyk	0	40	0	40	Zk	Zk	
Praktická cvičení	0	20	0	10	-	Z	
Celkem	4	44	0	54	1 Zk	2 Zk	

Studijní plán obsahuje teoretické disciplíny (cca 12% výuky) z oblasti speciálně pedagogické, jazykovědné, dramaterapeutické a sociálně právní, které jsou proporcionálně rozděleny tak, aby poskytly komplexní informace nezbytné pro zvládnutí stanovených cílů studia. 
Studijní plán je charakterizován vysokou hodinovou dotací určenou pro  praktický nácvik vizuálně motorických komunikačních technik (cca 88% výuky), jejichž zvládnutí je základním předpokladem pro funkční interkulturní komunikaci s jedinci se sluchovým postižením.  

Studium je uzavřeno závěrečnou zkouškou, jejíž součástí je:
-	zkouška z teoretických základů znakového jazyka
-	praktická zkouška ze znakového jazyka 

Absolvent získá osvědčení o absolvování studia v rámci celoživotního vzdělávání, které je dokladem o doplnění dříve získané kvalifikace

Charakteristika studijních předmětů

Název studijního předmětu: Základy surdopedie

Hodinový rozsah:   1. ročník   4 hod 

Způsob ukončení:  Zk

Anotace
Cílem předmětu je seznámení s obecnými základy a východisky pro práci s jedinci se sluchovým postižením různého druhu a stupně. Dále pak s jedinci, u nichž se k primárnímu poškození sluchu přidružuje sekundární postižení zraku, intelektu a hybnosti. 
	Obsahová stránka výuky zahrnuje teoretický základ surdopedie, který vyplývá z příslušných speciálně pedagogických a lékařských disciplín, současných trendů vycházejících z nového postavení vizuálně pohybových jazyků a rozvoje audioprotetických kompenzačních přístrojů.

Doporučená literatura :
FREEMAN,R.D. - CARBIN,C.F. - BOESE,R.J. Tvé dítě neslyší. Praha: FRPSP 1991
HOLMANOVÁ, J. Raná péče o dítě se sluchovým postižením.Praha: 2002
HRUBÝ, J. Velký ilustrovaný průvodce neslyšících a nedoslýchavých po jejich vlastním osudu. I.,II. Praha: Septima 1998
LEONHARDT, A. Úvod do pedagogiky sluchovo postihnutých. Bratislava:  2001
MAŠURA, S. Pedagogická audiológia. Bratislava: 1983
MATUŠKA, O. - ANTUŠEKOVÁ, A. Rozvíjanie reči sluchovo postihnutých detí raného a predškolského veku. Bratislava: 1992
PULDA, M. Surdopedie. Olomouc:  UP 1993
STRNADOVÁ,V. Hluchota a jazyková komunikace. Praha: Univerzita Karlova, 1998
UHERÍK, A. Hluchota, reč, poznanie. Bratislava: Osveta 1991

Název studijního předmětu: Teoretické základy znakového jazyka

Hodinový rozsah: 1. ročník   6 hod 
                             2. ročník  2 hod  

Způsob ukončení:  Zk, Z

Anotace
	Cílem předmětu je seznámení se základními principy chápání znakového jazyka jako  lingvistického fenoménu, který je založen  na vizuálně motorickém způsobu existence. Základní informace o strukturních a funkčních specifikách českého znakového jazyka  budou prezentovány v souladu s aktuálními lingvistickými poznatky, které se budou týkat vztahů mezi mluveným a znakovým jazykem v rovině fonologické, lexikální a gramatické. Obsahem výuky bude deskripce verbálních a neverbálních prvků ve znakovém jazyce, konfrontace znakového jazyka a znakované češtiny a seznámení s notací znakového jazyka.

Doporučená literatura:  
BAKER, Ch. Sentence in American Sign Langugage. In: Baker,Ch. - Battison,R., eds.: Sing Language and the Deaf Community, 1998.
BRENNAN, M. Word Order: Introducting the Issues. In: Brennan,M (etc.), eds: Word-Order Issues in Sign Language. Durham 1994.
ČERMÁK,F. Jazyk a jazykověda. Praha: 1996.
ČERNÝ, J. Úvod do studia jazyka. Olomouc: Rubico 1998.
KYLE, J. - WOLL, B. Sing Language, The Study of Deaf People and Their Language. Cambridge: 1993.
JANOTOVÁ,N. - ŘEHÁKOVÁ, K. Surdopedie I. Komunikace sluchově postižených. Praha: 1990
MACUROVÁ, A. Jazyk v komunikaci neslyšících. In: INFO-Zpravodaj, jaro/léto 1995, roč.3, č. 1/2
MACUROVÁ, A. Proč a jak zapisovat znaky českého znakového jazyka. In: Speciální pedagogika 6, č. 1 
WILBUR, R. American Sign Language: Lingustic and Applied Dimension. Boston 1987.

Název studijního předmětu: Dramika

Hodinový rozsah: 1. ročník:  4 hod 

Způsob ukončení: Z, 

Anotace  
	Cílem předmětu je získání úvodních dovedností v oblasti základů  dramatické hry  ve spojení  s komunikací, osvojení si prostorového a rytmického cítění, představivosti, schopnosti simulace, alterace a charakterizace v hraní rolí. Základní prvky dramatické hry budou konfrontovány s výrazovými prostředky znakového jazyka reprezentujícími jeho neverbální složku.   

Doporučená literatura:
MACHKOVÁ, E. Struktura výchovné dramatiky. Praha: AMU 1993
MACHKOVÁ, E. Metodika dramatické výchovy. Praha: ARTAMA 1992
VALENTA, M. a kol.  Dramika pro speciální pedagogy. Olomouc: UP 1995 
VALENTA, J. Dramatická výchova a sociálně psychologický výcvik. Praha: ISV 1999

Název studijního předmětu: Daktylní abecedy

Hodinový rozsah: 1. ročník  4 hod 

Způsob ukončení: Z

Anotace
	Cílem předmětu je získat základní teoretické informace o druzích, struktuře a fungování jednotlivých typů komunikačních technik založených na různém tvaru a pozici prstů, které jsou nedílnou složkou interkulturní i intrakulturní komunikace jedinců se sluchovým postižením. 
	Praktický nácvik je orientován na schopnost používat jednoruční i dvouruční daktylní abecedu jako účelný prostředek při sociální i pedagogické komunikaci s jedinci se sluchovým postižením.

Doporučená literatura:    
KRAHULCOVÁ-ŽATKOVÁ, B. Komplexní komunikační systémy těžce sluchově postižených. Praha: UK  1996
KRAHULCOVÁ-ŽATKOVÁ, B. Komunikace sluchově postižených. Praha: UK 2001
POTMĚŠIL, M. Prstová abeceda. Praha: FRPSP 1992
TARCSIOVÁ, D. Prstová abeceda. Bratislava: Effeta 2002

Název předmětu: Český znakový jazyk

Hodinový rozsah: 1. ročník 60 hod 
                             2.ročník  80 hod  

Způsob ukončení: každý semestr zakončen zkouškou

Anotace
	Cílem předmětu je praktická výuka znakového jazyka zaměřená na získání odpovídajících jazykových kompetencí, které by umožnily komunikaci s jedinci se sluchovým postižení v oblasti výchovně vzdělávací péče a při poradenské činnosti.  
Jazykové dovednosti, které student v průběhu studia získá, budou zaměřeny především na schopnost zvládnout simultánní projekci znakového jazyka, manuální a nemanuální prostředky, procesy inkorporace a další speciální prostředky, jimiž znakový jazyk disponuje. Součástí výuky je nácvik jednoduchých tlumočnických situací, jejichž cílem je zajistit  funkčně ekvivalentní přenos informací.

Doporučená literatura:
GABRIELOVÁ, D. – PAUR, J. – ZEMAN, J. Slovník znakové řeči. Praha: Horizont 1988
POTMĚŠIL, M. Všeobecný slovník českého znakového jazyka A-N. Praha: Fortuna 2002
RŮŽIČKOVÁ, M. Učíme se českou znakovou řeč. Praha: Septima 1997
RŮŽIČKOVÁ, M. Znakování pro každý den. Praha: Septima 2001
Videokazety:
Znakový jazyk - základní kurz. FRPSP 1991
Základní slovník znakové řeči. Ped. centrum Plzeň, 1994                            
Kurz znakové řeči. Hradec Králové, Videoton 1992 
Soubor videoprogramů pro SpŠ. Plzeň, ped. centrum 1994,1995
CD-ROM:  
Kurz znakové řeči. Unie neslyšících Brno 2002
Slovník znakové řeči -1. díl. ESSA 1998
Slovník českého znakového jazyka. ČUN Praha 1999

Název studijního předmětu: Neslyšící a společnost 

Hodinový rozsah: 1. ročník  2 hod 

Způsob ukončení: Z

Anotace
	Cílem předmětu je seznámení s charakteristickými rysy společenství neslyšících, které se vyznačuje četnými specifiky týkající se jak běžného života, tak řešení různých životních situací spojených s možností integrace do slyšící společnosti.  

Doporučená literatura:
HOMOLÁČ, J. Komunikace neslyšících (Sociolingvistika). Praha: 1999
PULDA, M. – LEJSKA, M. Jak žít se sluchovou vadou. Brno: 1996
STRNADOVÁ, V. Jak se úspěšně vyrovnávat se ztrátou sluchu. Praha: 2001
STRNADOVÁ, V. Potom ti to povíme. Praha: 1994
STRNADOVÁ, V. Jaké je to neslyšet. Praha: 1995
STRNADOVÁ, V. Dorozumívání s neslyšícím pacientem. Praha: 2001 

Název studijního předmětu: Komunikace sluchově postižených 

Hodinový rozsah: 1. ročník  6 hod 
                             2. ročník  4 hod 

Způsob ukončení: Z, Zk

Anotace
Cílem předmětu je seznámit s teoretickými východisky jednotlivých komunikačních systémů užívaných jedinci se sluchovým postižením preferujícími jak vizuálně motorické, tak orální způsoby dorozumívání. 
Obsahem výuky je deskripce vybraných psycholingvistických a sociolingvistických aspektů komunikace osob se sluchovým postižením a praktické ověřování schopnosti recipovat i produkovat informace prostřednictvím různých dorozumívacích technik.

Doporučená literatura:
HOMOLÁČ, J.  Komunikace neslyšících. Sociolingvistika (ant. textů). Praha: FF UK 1998
JABŮREK, J. Bilingvální vzdělávání neslyšících. Praha: Septima 1998.
KRAHULCOVÁ-ŽATKOVÁ, B. Komunikace sluchově postižených. Praha: UK 2001
EVANS, L. Totální komunikace, struktura a strategie. Hradec Králové: 2001
NEBESKÁ, I. Úvod do psycholingvistiky.Praha: H&H 1992
VYBÍRAL, Z. Psychologie lidské komunikace. Praha: Portál 2000

Název studijního předmětu:  Specifika komunikace v pedagogických situacích

Hodinový rozsah: 2. ročník  4 hod 

Způsob ukončení : Z

Anotace
Cílem předmětu je ukázat a procvičit použití znakového jazyka v běžných situacích školského charakteru. Umožnit konverzaci nad vybranými modelovými problémy výuky a vzdělávání sluchově postižených. Podat základní informace o tlumočení jako způsobu dorozumívání mezi lidmi hovořícími různými jazyky, etických pravidlech tlumočení a různých technikách tlumočení. Popsat některé metodické otázky výuky znakového jazyka v podmínkách předškolní a školní výchovně vzdělávací práce.

Doporučená literatura: 
ČEŇKOVÁ, I. Teoretické aspekty simultánního tlumočení. Praha: Univerzita  Karlova 1988
ČEŇKOVÁ, I . Teorie a didaktika tlumočení I. Praha: FF UK 2001 
O´ROURKE,J.T. Communicative skills program.Maryland,NAD 1973
MADSEN,J.W. Conversational Sign language II. Washington D.C., GU Press 1972

Název studijního předmětu: Vybrané kapitoly z legislativy handicapovaných

Hodinový rozsah:  2. ročník   2 hod 

Způsob ukončení: Z

Anotace
	Cílem výuky je podat základní přehled o právních otázkách spojených s právním postavením osob se sluchovým postižením, se systémem realizace tlumočnických služeb a praktického uplatňování zákona o znakové řeči.

Doporučená literatura:
MICHALÍK, J. Právní úprava postavení handicapovaných občanů. Olomouc: UP 1995
HUTAŘ, J. Sociálně právní minimum pro zdravotně postižené. Praha: NRZP 2002
Sociální rádce pro rodiny se sluchově postiženými dětmi. Praha: FRPSP 2000

Název studijního předmětu: Praktická cvičení
Hodinový rozsah: 1. ročník   20 hod 
                             2. ročník  30 hod
Způsob ukončení: Z                                            

Anotace
	Praktická cvičení jsou zaměřena na ověřování teoretických vědomostí a praktických dovedností získaných v průběhu studia, zejména uplatňování vizuálně motorických komunikačních systémů ve spojení s vlastními pedagogickými zkušenostmi. Předpokládá se aktivní účast v daném rozsahu při volnočasových aktivitách sluchově postižených dospělých  zapojením do činností v organizacích sluchově postižených. 

Personální zajištění 
Učební plán předpokládá v teoretických disciplínách s výukou kmenových pracovníků PdF UP,  výuku předmětu znakový jazyk zajišťují neslyšící lektoři, převážně uživatelé znakového jazyka druhé a třetí generace. Praktická cvičení budou realizována ve spolupráci se školami a školskými zařízeními pro sluchově postižené a s organizacemi  sluchově postižených.   

Podmínky pro přijetí
Předpokladem k přijetí je dosažení alespoň úplného středního nebo úplného středního odborného vzdělání. 
Počet přijímaných studentů do jedné studijní skupiny je maximálně 12. Udaný počet vychází z charakteru výuky vizuálně motorických komunikačních systému, který klade velké nároky na permanentní zrakovou percepci.

Podmínky realizace studia
	Přesné specifikace týkající se organizace výuky budou vycházet z vnitřních ustanovení fakulty, studijní program bude respektovat studijní a zkušební řád fakulty a stanovený harmonogram daného akademického roku. 

Materiálně technické zabezpečení 
Materiálně technické zabezpečení je dáno stávajícími prostorovými a materiálovými možnostmi vybavení fakulty. Běžná výuka bude probíhat v prostorách fakulty, praktická cvičení ve školských zařízeních pro sluchově postižené a organizacích sluchově postižených. Předpokládá se využívání knihovnických služeb v rámci nabídky Informačního centra Univerzity Palackého a Státní vědecké knihovny v Olomouci. Na PdF UP je zabezpečena odpovídající kapacita poslucháren a speciálních učeben s možností specifického rozmístění pracovních míst a s potřebným vybavením (videorekordér, videokamera, dataprojektor, PC s vybavením pro potřeby audiovizuální výuky, projekční plocha,  slovníky znakového jazyka v tištěné i digitalizované podobě). V rámci celé univerzity je zabezpečen přístup posluchačů na internet.  

5. Přínos projektu  k rozvoji VŠ
	Řešený projekt koresponduje se zaměřením vědecké činnosti katedry speciální pedagogiky PdF UP, jejímž cílem je zkvalitnění pregraduální i postgraduální přípravy učitelů pro výchovně vzdělávací práci s jedinci se zdravotním postižením. Výsledky projektu a následná realizace navrženého modulu vzdělávání přispějí k  zvýšení jazykové kompetence pedagogických pracovníků v českém znakovém jazyce a k akceleraci transformace dosavadních výukových programů zejména na primárním stupni vzdělávání jedinců se sluchovým postižením.  

7. Hospodaření s finančními prostředky
Přidělené finanční prostředky ve výši 103 tisíc Kč, které zahrnovaly neinvestiční náklady, byly vyčerpány v řádném termínu a v souladu s původně stanovenými položkami schválenými zadavatelem projektu. Výpis finančního čerpání je k dispozici na ekonomickém oddělení Pedagogické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci. 

Závěrem lze konstatovat, že všechny původně vytýčené cíle a záměry projektu byly splněny v souladu se všemi podmínkami, stanovenými při vyhlašování výběrového řízení. 

Závěrečnou zprávu zpracoval řešitelský kolektiv:	PhDr. Eva Souralová, Ph.D.
doc. PaedDr. Libuše Ludíková, Csc. 
Mgr. Jiří Langer

V Olomouci  dne 10. ledna  2003					PhDr. Eva Souralová, Ph.D.
    řešitelka